% \iffalse meta-comment
%
% Copyright (C) 2003-2007 by Robert Nyqvist
%
% Class for typsetting theses in Acta Wexionensia.
%
% \fi
%
% \CheckSum{1497}
%
%% \CharacterTable
%%  {Upper-case    \A\B\C\D\E\F\G\H\I\J\K\L\M\N\O\P\Q\R\S\T\U\V\W\X\Y\Z
%%   Lower-case    \a\b\c\d\e\f\g\h\i\j\k\l\m\n\o\p\q\r\s\t\u\v\w\x\y\z
%%   Digits        \0\1\2\3\4\5\6\7\8\9
%%   Exclamation   \!     Double quote  \"     Hash (number) \#
%%   Dollar        \$     Percent       \%     Ampersand     \&
%%   Acute accent  \'     Left paren    \(     Right paren   \)
%%   Asterisk      \*     Plus          \+     Comma         \,
%%   Minus         \-     Point         \.     Solidus       \/
%%   Colon         \:     Semicolon     \;     Less than     \<
%%   Equals        \=     Greater than  \>     Question mark \?
%%   Commercial at \@     Left bracket  \[     Backslash     \\
%%   Right bracket \]     Circumflex    \^     Underscore    \_
%%   Grave accent  \`     Left brace    \{     Vertical bar  \|
%%   Right brace   \}     Tilde         \~}
%
% \iffalse
%
% \section{Identifikation}
%
% Denna klass kan endast användas med \LaTeXe.
%
%    \begin{macrocode}
%<acta>\NeedsTeXFormat{LaTeX2e}[2001/06/01]
%    \end{macrocode}
%
% Ange datum, versionsnummer och kort beskrivning av klassen.
%
%    \begin{macrocode}
%<acta>\ProvidesClass{actawex}
%<collection>\ProvidesFile{awcollection.clo}
%<monograph>\ProvidesFile{awmonograph.clo}
%<template>\ProvidesFile{template.tex}
%<*driver>
\ProvidesFile{actawex.drv}
%</driver>
  [2007/02/12 3.2 Class for Acta Wexionensia]
%    \end{macrocode}
%
% \section{Generera dokumentation}
%
% Följande kod genererar manualen och dokumentationen av koden.
%    \begin{macrocode}
%<*driver>
\documentclass[a4paper]{ltxdoc}
%    \end{macrocode}
%
%  Ladda paket med stöd för svenska.
%    \begin{macrocode}
\usepackage[T1]{fontenc}
\usepackage[swedish]{babel}
\usepackage[latin1]{inputenc}
%    \end{macrocode}
%
% Deklarerar en omgivning för kommandon (som ska användas i manualdelen).
%    \begin{macrocode}
\newenvironment{decl}{%
  \par
  \addvspace{2ex plus .75ex}%
  \noindent
  \begin{tabular}{|l|}
    \hline
    \ignorespaces
  }{%
    \\
    \hline
  \end{tabular}%
  \vspace{1ex}\vskip -\parskip
  \noindent
  \ignorespacesafterend
  \nobreak
}
%    \end{macrocode}
%
% Läs datum och versionnummer.
%    \begin{macrocode}
\GetFileInfo{actawex.drv}
%    \end{macrocode}
%
% Ladda in dokumentationen.
%    \begin{macrocode}
\begin{document}
\DocInput{actawex.dtx}
\end{document}
%</driver>
%    \end{macrocode}
%
% \fi
%
% \title{\bfseries Klass för \emph{Acta Wexionensia}}
% \author{\slshape Robert Nyqvist}
% \date{\filedate}
% \maketitle
%
% \begin{abstract}
%   Dokumentklassen \textsf{actawex} är anpassad för typsättning av
%   avhandlingar som ska publiceras i \emph{Acta Wexionensia}.  Något
%   stöd för \LaTeX~2.09 ges inte.  Här beskrivs både hur denna klass
%   används och hur den är implementerad.  Dokumentationen avser
%   version~\fileversion, senast ändrad \filedate.
% \end{abstract}
%
% \tableofcontents
%
% \section{Manual}
%
% \subsection{Initiering}
%
% \begin{decl}
%   |\documentclass|\oarg{klassalternativ}|{actawex}|
% \end{decl}
% Laddar klassen |actawex|.  Nedan följer de \meta{klassalternativ}
% som är specifika för klassen.  Det finns inga klassalternativ för
% att välja pappersformat eller grad på brödtexten, då dessa är
% förutbestämda.
%
% \begin{decl}
%   |collection|\quad|monograph|
% \end{decl}
% För att ange om man skriver en sammanläggningsavhandling eller en
% monografi.  Förvald är |collection|.
%
% \begin{decl}
%   |draft|\quad|final|
% \end{decl}
% Med |draft| markeras en s.k. ''|Overfull \hbox|'' med en svart
% fyrkant, det vill säga samma funktions som i standardklasserna.
% Förvald är |final|.
%
% \begin{decl}
%   |openany| |openright|
% \end{decl}
% Med |openright| kommer bl.a. kapitelrubriker att endast börja på en
% högersida och med |openany| tillåts de även hamna på en vänstersida.
% Förvald är |openany|.
%
% \subsection{Dokumentstruktur}
%
% \begin{decl}
%   |plain|\quad|empty|\\
%   |headings|\quad|noheadings|
% \end{decl}
% Fördeklarerade sidstilar.  Används internt av bl.a. |\frontmatter|,
% |\mainmatter|, och |\backmatter|.  För att manuellt ändra sidstilen
% använd |\pagestyle|\marg{sidstil} eller
% |\thispagestyle|\marg{sidstil}.
%
% \begin{decl}
%   |\frontmatter|
% \end{decl}
% Följande sidor ingår i förtexten: smutstitel, blank sida, titelsida,
% tryckortssida och innehållsförteckning.  De fyra första sidorna görs
% av Växjö University Press och finns därför inte implementerade i
% denna mall.  Därför sätter |\frontmatter| sidräknaren att börja på
% 5.  Sidstilen är |noheadings|.
%
% \begin{decl}
%   |\mainmatter|
% \end{decl}
% Inleder huvudtexten genom att se till att denna börjar på en
% högersida (udda sidnummer).  Sidstilen är |headings|.
%
% \begin{decl}
%   |\backmatter|
% \end{decl}
% Sidor efter detta kommando betraktas som en del av eftertexten och
% därför tas både paginering och kolumntitlar bort.  Bör inte användas,
% eftersom Växjö University Press gör eftertexten.  Sidstilen är |empty|.
%
% \begin{decl}
%   |\part*|\oarg{kort rubrik}\marg{lång rubrik}\\
%   |\chapter*|\oarg{kort rubrik}\marg{lång rubrik}\\
%   |\section*|\oarg{kort rubrik}\marg{lång rubrik}\\
%   |\subsection*|\oarg{kort rubrik}\marg{lång rubrik}\\
%   |\paragraph*|\oarg{kort rubrik}\marg{lång rubrik}
% \end{decl}
% Kommandon för rubiker.  Som standard numreras alla rubriker, utom de
% som sätts med |\subsection| och |\paragraph|.  Asterisken och
% \oarg{kort rubrik} kan utelämnas.  Dessa används för undertrycka
% numreringen av en enskild rubrik respektive ge en kort version av en
% lång rubrik som inte får plats i bl.a. innehållsförteckningen.
% Notera att |\chapter| endast är tillgänglig om |actawex| har laddats
% med klassalternativet |monograph|.
%
% \begin{decl}
%   |\begin{abstract}|\meta{text}|\end{abstract}|\\
%   |\begin{abstract*}|\meta{text}|\end{abstract*}|\\
%   |\keywords|\marg{nyckelord}
% \end{decl}
% Omgivning för typsättning av sammanfattning och nyckelord, där
% |abstract*| inte lägger till rubriken i innehållsförteckningen.
% Notera att |\keywords| bör användas innan |abstract|.
%
% \begin{decl}
%   |\begin{acknowledgments}|\meta{text}|\end{acknowledgments}|\\
%   |\begin{acknowledgments*}|\meta{text}|\end{acknowledgments*}|\\
%   |\acknowledgmentsname|
% \end{decl}
% Omgivning för typsättning av erkännanden.  Liknar |abstract| ovan.
% Texten i rubriken ges av |\acknowledgmentsname|, som kan definieras
% om med |\renewcommand|.
%
% \subsection{Kommandon för sammanläggningsavhandlingar}
%
% Detta avsnitt är endast aktuellt om man laddat |actawex| med
% klassalternativet |collection|.
%
% \begin{decl}
%   |\papertitle|\oarg{kort titel}\marg{lång titel}\\
%   |\papersubtitle|\marg{undertitel}\\
%   |\paperauthor|\marg{namn}\\
%   |\papernotes|\marg{text}
% \end{decl}
% Kommandon för deklaration av den informationen som placeras ut på en
% försättssida till en infogad artikel.
%
% \begin{decl}
%   |\about|\marg{text}\\
%   |\and|
% \end{decl}
% Dessa två kommandon ska användas i argumentet till |\paperauthor|.
% Kommandot |\about| placeras direkt efter ett namn, vilket typsätter
% \meta{text} under namnet (här kan \meta{text} vara den till exempel
% den institution som personen i fråga hör hemma).  Vid flera
% författare sätt ut |\and| mellan varje namn.
%
% \begin{decl}
%   |\makefrontpage|   
% \end{decl}
% Skapar en försättssida till en infogad artikel.  Använder den
% information som deklarerades med de fyra föregående kommandona.
% Tips: Ladda paketet \textsf{chapterbib} för att kunna ha separata
% referenslistor~--~en för varje fil som infogas med |\include|.
% Observera att varje sådan infogad fil måste kompileras med
% \textsc{Bib}\TeX.
%
% \begin{decl}
%   |\papername|
% \end{decl}
% Typ av dokument som sammanläggs.  Är fördefinierad som ''Paper'',
% men kan definieras om med hjälp av |\renewcommand|.
%
% \begin{decl}
%   |paper|
% \end{decl}
% Heltalsregister som används för att numrerar de artiklar som infogas
% i en sammanläggningsavhandling.  Representeras med romerska versala
% siffror.  Genom att skriva
% |\renewcommand{\thepaper}{\arabic{paper}}| används arabiska siffror
% istället.
%
% \subsection{Bild- och tabelltext}
%
% \begin{decl}
%   |\captionwidth|
% \end{decl}
% Styr bredden på bild- och tabelltexten i flytande objekt.  Kan
% modifieras med |\setlength| eller |\settowidth|, för att få samma
% bredd som tillhörande bild eller tabell.
%
% \subsection{Ogiltiga kommandon och omgivningar}
%
% Klassen är mycket lik standardklasserna, då de flesta kommandon i
% t.ex.  |book| och |report| även finns definierade i |actawex|.
% Följande kommandon och omgivningar är dock inte tillgängliga via
% |actawex|:
% \begin{center}
%   \begin{tabular}{*{3}{p{9em}}}
%     |\author|        & |\bf|           & |\cal|      \\
%     |\date|          & |figure*|       & |\it|       \\
%     |\maketitle|     & |\mit|          & |\rm|       \\
%     |\sc|            & |\sf|           & |\sl|       \\
%     |\subsubsection| & |\subparagraph| & |table*|    \\
%     |theindex|       & |\title|        & |titlepage| \\
%     |\tt|            & |verse|
%   \end{tabular}
% \end{center}
%
% \subsection{Att generera \textsc{pdf}}
%
% Växjö University Press vill ha dokumentet i form av en
% \textsc{pdf}-fil.  Det finns flera olika sätt att generera en
% \textsc{pdf}-fil:
% \begin{enumerate}
%   \item Direkt från |tex| till \textsc{pdf} med pdf\LaTeX.
%   \item Via \textsc{dvi} och PostScript till \textsc{pdf} med \LaTeX,
%     |dvips| och |ps2pdf|.
% \end{enumerate}
% Det första alternativet rekomenderas.  Men i vissa fall fungerar
% inte denna, t.ex. om man använder paketet \textsf{pstricks}.  Det
% andra alternativet går till på följande sätt: Generera först en
% \textsc{dvi}-fil med hjälp av \LaTeX.  Exekvera därefter kommandot
% \begin{center}
%   |dvips -Ppdf -G0 -T 16.5cm,24.2cm |\meta{\textsc{dvi}-fil}
% \end{center}
% för att skapa en PostScript-fil, och kör till sist kommandot
% \begin{center}
%   |ps2pdf -dPDFsettings=/prepress |\meta{PostScript-fil}
% \end{center}
% Istället för \texttt{ps2pdf} kan man använda Acrobat Distiller.
%
% \StopEventually{}
%
% \newpage
%
% \section{Implementation}
%
% Implementationen av klassen är i stora drag inspirerad av koden i
% standardklasserna |report| och |book|.
%
%
% \subsection{Inledande deklarationer}
%
% \begin{macro}{\if@collection}
%   För att hålla reda på om dokumentet är en sammanläggning eller en
%   monografi.
%    \begin{macrocode}
%<*acta>
\newif\if@collection
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\@ptsize}
% Vissa paket använder |\@ptsize| för avgöra vilken teckenstorlek som
% dokumentet sätts i.  Så även om vi inte använder detta kommando i
% denna klass, definierar vi den till |0|, vilket motsvarar
% entalssiffran i $10$.
%    \begin{macrocode}
\newcommand{\@ptsize}{0}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% Dokumentet ska sättas tvåsidigt.  Observera att detta inte påverkar
% storleken på marginalerna, sedan vänster- och högermarginal ska vara
% lika stora.  Däremot påverkas kolumntitlar och i vilken marginal som
% marginaltexten ska placeras.
%    \begin{macrocode}
\@twosidetrue
\@mparswitchtrue
%    \end{macrocode}
%
% \begin{macro}{\if@openright}
%   För att hålla koll på om författaren vill att ett nytt kapitel
%   alltid ska börja på en högersida eller inte.
%    \begin{macrocode}
\newif\if@openright
%    \end{macrocode}
%    \begin{macrocode}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
%
% \subsection{Klassalternativ}
%
% \subsubsection{Sammanläggning eller monografi?}
%
% \begin{macro}{collection}
% \begin{macro}{monograph}
%   Klassalternativ för att ange om avhandlingen är en monografi eller
%   en sammanläggning av flera artiklar, där den sistnämnda typen är
%   förvald.
%    \begin{macrocode}
\DeclareOption{collection}{\@collectiontrue}
\DeclareOption{monograph}{\@collectionfalse}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \subsubsection{Utkast eller spikad version?}
%
% \begin{macro}{draft}
% \begin{macro}{final}
%   Med klassalternativet |draft| vald markeras så kallade ''overfull
%   boxes'' med en svart rektangel.
%    \begin{macrocode}
\DeclareOption{draft}{\setlength\overfullrule{5pt}}
\DeclareOption{final}{\setlength\overfullrule{0pt}}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \subsubsection{Kapitelrubriker på endast högersidor?}
%
% \begin{macro}{openany}
% \begin{macro}{openright}
%   För att ange om man vill att varje kapitel måste inledas på en
%   högersida.
%    \begin{macrocode}
\DeclareOption{openany}{\@openrightfalse}
\DeclareOption{openright}{\@openrighttrue}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
%
% \subsection{Exekvera förvalda klassalternativ}
%
% Med |\ExecuteOptions| anger vi vilka klassalternativ som ska vara
% förvalda och med kommandot |\ProcessOptions| låter vi användaren
% göra egna val.
%    \begin{macrocode}
\ExecuteOptions{collection,final,openany}
\ProcessOptions
%    \end{macrocode}
% Därefter läser vi in den fil med inställningar som beror på vilken
% typ av dokument det rör sig om.
%    \begin{macrocode}
\if@collection
  \input{awcollection.clo}
\else
  \input{awmonograph.clo}
\fi
%    \end{macrocode}
%
%
% \subsection{Dokumentlayout}
%
% \subsubsection{Pappersformat}
%
% \begin{macro}{\paperwidth}
% \begin{macro}{\paperheight}
% Sätt pappersstorleken till $165 \times 242\;\mathrm{mm}$.
%    \begin{macrocode}
\setlength\paperwidth{165mm}
\setlength\paperheight{242mm}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% 
% \begin{macro}{\pdfpaperwidth}
% \begin{macro}{\pdfpaperheight}
%   Testar om |\pdfpagewidth| är definierad eller inte.  Om kommandot
%   existerar, betyder det att dokumentet kompileras med pdf\LaTeX\
%   och då måste |\pdfpagewidth| och |\pdfpageheight| tilldelas rätt
%   värden.
%    \begin{macrocode}
\ifx\pdfpagewidth\undefined\else
  \setlength\pdfpagewidth{165mm}
  \setlength\pdfpageheight{242mm}
\fi
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \subsubsection{Typsnitt}
%
% \begin{macro}{\normalsize}
%   Storleken på brödtexten sätts till 10 puntker med ett radavstånd
%   på~12 punkter.  Kommandot definierar även det vertikala avståndet
%   före respektive efter fristående formler.  De parametrar som styr
%   listor på första nivån ges av |\@listI| (se
%   avsnitt~\ref{sec:listor}).
%    \begin{macrocode}
\renewcommand\normalsize{%
  \@setfontsize\normalsize\@xpt\@xiipt
  \abovedisplayskip 9\p@ \@plus2\p@ \@minus4\p@
  \abovedisplayshortskip \z@ \@plus3\p@
  \belowdisplayshortskip 5\p@ \@plus2\p@ \@minus3\p@
  \belowdisplayskip \abovedisplayskip
  \let\@listi\@listI
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% Välj 10 punkter som standardstorlek.
%    \begin{macrocode}
\normalsize
%    \end{macrocode}
%
% \begin{macro}{\small}
%   En storlek mindre än |\normalsize|.
%    \begin{macrocode}
\newcommand\small{%
  \@setfontsize\small\@ixpt{11}%
  \abovedisplayskip 7.5\p@ \@plus2.5\p@ \@minus3\p@
  \abovedisplayshortskip \z@ \@plus2\p@
  \belowdisplayshortskip 3.5\p@ \@plus2\p@ \@minus2\p@
  \belowdisplayskip \abovedisplayskip
  \def\@listi{%
    \leftmargin\leftmargini
    \topsep 4\p@ \@plus2\p@ \@minus2\p@
    \parsep 2\p@ \@plus\p@ \@minus\p@
    \itemsep \parsep}%
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\footnotesize}
%   Två storlekar mindre än |\normalsize|.
%    \begin{macrocode}
\newcommand\footnotesize{%
  \@setfontsize\footnotesize\@viiipt{9.5}%
  \abovedisplayskip 5.5\p@ \@plus2\p@ \@minus3\p@
  \abovedisplayshortskip \z@ \@plus\p@
  \belowdisplayshortskip 2.5\p@ \@plus\p@ \@minus2\p@
  \belowdisplayskip \abovedisplayskip
  \def\@listi{%
    \leftmargin\leftmargini
    \topsep 3\p@ \@plus\p@ \@minus\p@
    \parsep 2\p@ \@plus\p@ \@minus\p@
    \itemsep \parsep}%
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\scriptsize}
% \begin{macro}{\tiny}
% \begin{macro}{\large}
% \begin{macro}{\Large}
% \begin{macro}{\LARGE}
% \begin{macro}{\huge}
% \begin{macro}{\Huge}
%   För övriga teckenstorlekar deklarerar vi endast grad och radavstånd.
%    \begin{macrocode}
\newcommand\scriptsize{\@setfontsize\scriptsize\@viipt\@viiipt}
\newcommand\tiny{\@setfontsize\tiny\@vpt\@vipt}
\newcommand\large{\@setfontsize\large\@xiipt{14}}
\newcommand\Large{\@setfontsize\Large\@xivpt{18}}
\newcommand\LARGE{\@setfontsize\LARGE\@xviipt{22}}
\newcommand\huge{\@setfontsize\huge\@xxpt{25}}
\newcommand\Huge{\@setfontsize\Huge\@xxvpt{30}}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \subsubsection{Stycken och radfall}
%
% \begin{macro}{\lineskip}
% \begin{macro}{\normallineskip}
% \begin{macro}{\baselinestretch}
%   De två första kommandona hanterar radavståndet då två rader
%   tenderar att hamna alltför nära varandra.
%    \begin{macrocode}
\setlength\lineskip{1\p@}
\setlength\normallineskip{1\p@}
\renewcommand\baselinestretch{}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\parskip}
% \begin{macro}{\parindent}
%   Inget extra mellanrum mellan två stycken, utan vi markerar ett
%   nytt stycke med ett indrag som motsvarar bredden av ett så kallat
%   em-streck.
%    \begin{macrocode}
\setlength\parskip{0\p@ \@plus \p@}
\setlength\parindent{1em}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\smallskipamount}
% \begin{macro}{\medskipamount}
% \begin{macro}{\bigskipamount}
%   Definierar storleken på |\smallskip|, |\medskip| och |\bigskip|.
%    \begin{macrocode}
\setlength\smallskipamount{3\p@ \@plus 1\p@ \@minus 1\p@}
\setlength\medskipamount{6\p@ \@plus 2\p@ \@minus 2\p@}
\setlength\bigskipamount{12\p@ \@plus 4\p@ \@minus 4\p@}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\@lowpenalty}
% \begin{macro}{\@medpenalty}
% \begin{macro}{\@highpenalty}
%   Beroende på deras argumentet använder |\nopagebreak| och
%   |\nolinebreak| följande tre kommandon för att ange grad av
%   acceptans för sidbrytning respektive radbrytning.  Ju högre värde,
%   destor mindre acceptans.
%    \begin{macrocode}
\@lowpenalty   51
\@medpenalty  151
\@highpenalty 301
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\clubpenalty}
% \begin{macro}{\widowpenalty}
%   Sätter toleransen för så kallade änkor.
%    \begin{macrocode}
% \clubpenalty  150
% \widowpenalty 150
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\displaywidowpenalty}
% \begin{macro}{\predisplaypenalty}
% \begin{macro}{\postdisplaypenalty}
%   Tillåt änkor men förbjud sidbrytning precis innan en fristående
%   formel.  Däremot tillåts sidbrytning direkt efter en sidbrytning.
%    \begin{macrocode}
% \displaywidowpenalt 50
% \predisplaypenalty  10000
% \postdisplaypenalty 0
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\interlinepenalty}
%   Tillåt sidbrytning inne i ett stycke.
%    \begin{macrocode}
% \interlinepenalty 0
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\brokenpenalty}
%   Tillåt sidbrytning direkt efter en rad som avslutas med en
%   avstavning.
%    \begin{macrocode}
% \brokenpenalty 100
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \subsubsection{Satsyta och marginaler}
%
% \begin{macro}{\headheight}
% \begin{macro}{\headsep}
% \begin{macro}{\topskip}
%   Kolumntiteln ska få plats i en box med hjöden 12 punkter och som
%   placeras 6~mm ovanför satsytan.  Kommandot |\topskip| är
%   radavståndet för första raden på en sida.
%    \begin{macrocode}
\setlength\headheight{12\p@}
\setlength\headsep{17\p@}
\setlength\topskip{10\p@}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\footskip}
%   Avståndet mellan sista raden i satsytan och första raden i den box
%   som innehåller en fotnot.
%    \begin{macrocode}
\setlength\footskip{25\p@}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\maxdepth}
%   Maximalt djup hos en box.
%    \begin{macrocode}
\setlength\maxdepth{.5\topskip}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\textwidth}
%   Vänster- och högermarginaler ska båda vara 25~mm. Alltså ska
%   bredden på satsytan vara lika med 115~mm, då satsytans bredd är
%   165~mm.  Därefter ser vi till att |\textwidth| i enheten punkter
%   lagras som ett heltal.
%    \begin{macrocode}
\setlength\textwidth{115mm}
\@settopoint\textwidth
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\textheight}
%   Satsytans höjd ska vara ungefär 200~mm, vilket i antal rader,
%   förutom första, motsvarar
%   \[
%     (200 - 10) \cdot 2{,}845 / 12 \approx 45,
%   \]
%   där $2{,}45$ är antalet punkter som det går på en millimeter.  Att
%   vi bortser från första raden, beror på att denna inte ger ett helt
%   radavstånd som bidrag, utan endast |\topskip|.  Alltså sätter vi
%   höjden på satsytan att motsvarar 46~rader.  Notera att vi inte
%   behöver avrunda |\textheight| med hjälp av |\@settopoint|,
%   eftersom följande beräknar ger ett heltal som resultat.
%    \begin{macrocode}
\setlength\textheight{45\baselineskip}
\addtolength\textheight{\topskip}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\oddsidemargin}
% \begin{macro}{\evensidemargin}
%   Både vänster- och högermarginal ska vara 25~mm.  Med
%   |\oddsidemargin| och |evensidemargin| styr man hur mycket extra
%   mellanrum som läggas till i vänstermarginalen på sidor med udda
%   respektive jämna sidnummer.  Vi måste första plocka bort den extra
%   tum som \TeX\ internt adderar till samtliga vänstermarginaler.
%    \begin{macrocode}
\setlength\oddsidemargin{-1in}
\addtolength\oddsidemargin{25mm}
\@settopoint\oddsidemargin
\setlength\evensidemargin{\oddsidemargin}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\topmargin}
%   Sidhuvudet ska vara 17~mm.  Vi måste dock ta hänsyn till
%   kolumntitelns höljd, givet av |\headheight|, och till avståndet
%   mellan satsytan och kolumntiteln, som ges av |\headsep|.  Notera
%   att \TeX\ lägger även till en tum längst upp på varje sida, vilket
%   vi måste ta hänsyn till.
%    \begin{macrocode}
\setlength\topmargin{-1in}
\addtolength\topmargin{17mm}
\addtolength\topmargin{-\headheight}
\addtolength\topmargin{-\headsep}
\@settopoint\topmargin
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\marginparwidth}
% \begin{macro}{\marginparsep}
% \begin{macro}{\marginparpush}
%   Bredden på eventuell marginaltext sätts till ungefär 20~mm och
%   avståndet mellan marginaltexten och satsytan till ungefär
%   2{,}5~mm.  Det minsta tillåtna vertikala avståndet mellan två
%   marginaltexter sätts till 5~punkter.
%    \begin{macrocode}
\setlength\marginparwidth{57\p@}
\setlength\marginparsep{7\p@}
\setlength\marginparpush{5\p@}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \subsubsection{Fotnoter}
%
% \begin{macro}{\footnotesep}
% \begin{macro}{\footins}
%   Med |\footnotesep| styr vi hur mycket två fotnoter ska säras
%   vertikalt, och med |\skip\footins| sätter storleken på avståndet
%   mellan sista raden satsytan och första fotnoten.
%    \begin{macrocode}
\setlength\footnotesep{6.65\p@}
\setlength{\skip\footins}{9\p@ \@plus 4\p@ \@minus 2\p@}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
%
% \subsubsection{Placering av flytande objekt}
%
% Eftersom klassen endast stöder dokument satta med en kolumn,
% utelämnar vi de kommandon och parametrar som styr flytande objekt i
% två kolumner.
%
% \begin{macro}{topnumber}
% \begin{macro}{bottomnumber}
% \begin{macro}{totalnumber}
%   Vi sätter maximalt antal tillåtna flytande objekt som får placeras
%   längst upp eller längst ned på en textsida, samt det totala antalet
%   flytande objekt som får förekomma på en textsida.
%    \begin{macrocode}
\setcounter{topnumber}{1}
\setcounter{bottomnumber}{1}
\setcounter{totalnumber}{2}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\topfraction}
% \begin{macro}{bottomfraction}
% \begin{macro}{\textfraction}
%   Med |\topfraction| och |\bottomfraction| anger vi hur stor andel
%   av den övre respektive undre delen av en textsida som får upptas
%   av flytande objekt.  Kommandot |\textfraction| sätter en nedre
%   gräns på hur mycket text det måste förekomma på en textsida.
%    \begin{macrocode}
\renewcommand\topfraction{.7}
\renewcommand\bottomfraction{.3}
\renewcommand\textfraction{.2}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\floatpagefraction}
%   Sätt en nedre gräns för hur mycket av en sida som måste upptas av
%   flytande objekt innan sidan görs om till en bildsida.
%    \begin{macrocode}
\renewcommand\floatpagefraction{.5}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\floatsep}
% \begin{macro}{\textfloatsep}
% \begin{macro}{\intextsep}
%   Längdparametern |\floatsep| styr avståndet mellan två
%   intilliggande flytande objekt.  Avståndet mellan brödtexten och
%   ett flytande objekt, ges av |\textfloatsep|.  Avståndet mellan
%   brödtexten och ett flytande objekt som placerats inne i texten ges
%   av |intextsep|.
%    \begin{macrocode}
\setlength\floatsep{10\p@ \@plus 2\p@ \@minus 1\p@}
\setlength\textfloatsep{13\p@ \@plus 3\p@ \@minus 3\p@}
\setlength\intextsep{10\p@ \@plus 2\p@ \@minus 1\p@}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\@fptop}
% \begin{macro}{\@fpsep}
% \begin{macro}{\@fpbot}
%   Dessa kommandon styr avståndet mellan flytande objekt på en
%   bildsida, enligt följande: överst på sidan infogas |\@fptop|,
%   mellan två flytande objekt används |\@fpsep| och nederst på sidan
%   infogas |\@fpbot|.
%    \begin{macrocode}
\setlength\@fptop{0\p@ \@plus 1fil}
\setlength\@fpsep{6\p@ \@plus 2fil}
\setlength\@fpbot{0\p@ \@plus 1fil}
%</acta>
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
%
% \subsubsection{Kolumntitlar och paginering}
%
% \begin{macro}{\ps@headings}
%   Sidstil avsedd för huvudtexten.  Som kolumntitel använder vi
%   rubrik/titel och mellanrubrik/rubrik på vänster- respektive
%   höger\-sida, beroende på om vi skriver en monografi eller en
%   sammanläggning.  Paginering sätts i fotens ytterkant.
%    \begin{macrocode}
%<*collection|monograph>
\newcommand{\ps@headings}{%
  \renewcommand{\@oddhead}{\hfil\small\rightmark}%
  \renewcommand{\@evenhead}{\small\leftmark\hfil}%
  \renewcommand{\@oddfoot}{\hfil\thepage}%
  \renewcommand{\@evenfoot}{\thepage\hfil}%
  \let\@mkboth\markboth
%<*monograph>
  \def\chaptermark##1{\markboth{\thechapter\hspace{.5em}##1}{}}%
%</monograph>
  \def\sectionmark##1{\markright{\thesection\hspace{.5em}##1}%
  }%
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\ps@noheadings}
%   Sidstil som saknar kolumntitel.  Ska först och främst användas i
%   för- och eftertext.
%    \begin{macrocode}
\newcommand{\ps@noheadings}{%
  \renewcommand{\@oddhead}{}%
  \renewcommand{\@evenhead}{}%
  \renewcommand{\@oddfoot}{\hfil\thepage}%
  \renewcommand{\@evenfoot}{\thepage\hfil}%
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\frontmatter}
%   Kommando för att ange att följande sidor ingår i förtexten.  Ingen
%   kolumntitel och paginering i gemena romerska siffror.  På första
%   sidan ska innehållsförteckningen infogagas och pagineringen ska
%   inledas med sidan fem.
%    \begin{macrocode}
\newcommand{\frontmatter}{%
  \pagestyle{noheadings}%
  \pagenumbering{roman}%
  \setcounter{page}{5}%
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\mainmatter}
%   Inleder huvudtexten med att byta till rätt sidstil, se till att
%   aktuell sida är en högersida och pagineringen nollställs och ges
%   med arabiska siffror.
%    \begin{macrocode}
\newcommand{\mainmatter}{%
  \cleardoublepage
  \pagestyle{headings}
  \markboth{}{}%
  \pagenumbering{arabic}%
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\backmatter}
%   Kommando som inleder eftertexterna.  Inga kolumntitlar.  Kommer
%   troligtvis inte användas eftersom Växjö University Press gör
%   eftertexterna.
%    \begin{macrocode}
\newcommand{\backmatter}{%
  \pagestyle{empty}%
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\cleardoublepage}
%   Definierar om |\cleardoublepage| så att ingen kolumntitel och
%   paginering sätts ut på en tom vänstersida.
%    \begin{macrocode}
\def\cleardoublepage{%
  \clearpage
  \ifodd\c@page\else
    \hbox{}\thispagestyle{empty}\newpage
  \fi
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
%
% \subsection{Redaktionella strukturer}
%
% \subsubsection{Rubriker}
%
% \begin{macro}{\chaptermark}
%   Kommando som används i defintionen av sidstilen |headings| ovan.
%    \begin{macrocode}
%<monograph>\newcommand*{\chaptermark}[1]{}
%    \end{macrocode}
%   Notera att |\sectionmark| är redan definierad internt i \LaTeX.
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{secnumdepth}
% \begin{macro}{tocdepth}
%   Styr vilka rubriker som ska numreras och hamna i
%   innehållsförteckningen.
%    \begin{macrocode}
\setcounter{secnumdepth}{1}
\setcounter{tocdepth}{1}
%    \end{macrocode} 
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{part}
% \begin{macro}{chapter}
% \begin{macro}{section}
% \begin{macro}{subsection}
% \begin{macro}{paragraph}
%   Deklarerar heltalsvariabler för respektive rubrik.
%    \begin{macrocode}
\newcounter{part}
%<monograph>\newcounter{chapter}
%<monograph>\newcounter{section}[chapter]
%<collection>\newcounter{section}
\newcounter{subsection}[section]
\newcounter{paragraph}[subsection]
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\thepart}
% \begin{macro}{\thechapter}
% \begin{macro}{\thesection}
% \begin{macro}{\thesubsection}
% \begin{macro}{\theparagraph}
%   Definierar representationen av heltalsvariablerna ovan.
%    \begin{macrocode}
\renewcommand\thepart{\@Roman\c@part}
%<monograph>\renewcommand\thechapter{\@arabic\c@chapter}
%<monograph>\renewcommand\thesection{\thechapter.\@arabic\c@section}
%<collection>\renewcommand\thesection{\@arabic\c@section}
\renewcommand\thesubsection{\thesection.\@arabic\c@subsection}
\renewcommand\theparagraph{\thesubsection.\@arabic\c@paragraph}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\@chapapp}
%   Deklarerar den namnparameter som internt används av |\chapter|.
%    \begin{macrocode}
%<monograph>\newcommand\@chapapp{\chaptername}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\part}
%   Kommandot |\part| används för att dela upp innehållet i delar.
%   Varje rubrik till en del ska typsättas på en egen sida.
%    \begin{macrocode}
\newcommand{\part}{%
  \if@openright
    \cleardoublepage
  \else
    \clearpage
  \fi
  \thispagestyle{empty}%
  \secdef\@part\@spart
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\@part}
%   Det kommando som utför själva typsättningen av |\part|.
%    \begin{macrocode}
\def\@part[#1]#2{%
  \ifnum \c@secnumdepth >-2\relax
    \refstepcounter{part}%
    \addcontentsline{toc}{part}{\thepart\hspace{.75em}#1}%
  \else
    \addcontentsline{toc}{part}{#1}%
  \fi
%<collection>  \markboth{\partname\space\thepart:\hspace{.5em}#1}{}%
  \begin{flushright}
    \null
    \vskip2cm
    \bfseries
    \LARGE
    \partname\nobreakspace\thepart
    \par
    \vskip3ex
    \huge
    #2
  \end{flushright}
  \@endpart
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\@spart}
%   Det kommando som utför själva typsättningen av |\part*|.
%    \begin{macrocode}
\def\@spart#1{%
  \markboth{#1}{}%
  \addcontentsline{toc}{part}{#1}%
  \begin{flushright}
    \null
    \vskip2cm
    \bfseries
    \LARGE
    \vphantom{\partname\nobreakspace\thepart}%
    \par
    \vskip3ex
    \huge
    #1
  \end{flushright}
  \@endpart
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\@endpart}
%   Avslutar |\@part| och |\@spart|.
%    \begin{macrocode}
\def\@endpart{%
  \vfil\newpage
  \if@openright
    \null
    \thispagestyle{empty}%
    \newpage
  \fi
}
%</collection|monograph>
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\chapter}
%   En rubrik som infogas med |\chapter| typsätts olika beroende
%   vilken av klassalternativen |chapterstyle| eller |sectionstyle| 
%   man valt.
%    \begin{macrocode}
%<*monograph>
\newcommand{\chapter}{%
  \if@openright
    \cleardoublepage
  \else
    \clearpage
  \fi
  \thispagestyle{plain}%
  \global\@topnum\z@
  \@afterindentfalse
  \secdef\@chapter\@schapter
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\@chapter}
%   Anropas för typsättning av numrerade kapitelrubriker.  Kommandot
%   |\m@ne| är definierad som konstanten $-1$.
%    \begin{macrocode}
\def\@chapter[#1]#2{%
  \ifnum\c@secnumdepth>\m@ne
    \refstepcounter{chapter}%
    \typeout{\@chapapp\space\thechapter.}%
    \addcontentsline{toc}{chapter}{%
      \protect\numberline{\thechapter}#1%
    }%
  \else
    \addcontentsline{toc}{chapter}{#1}%
  \fi
  \chaptermark{#1}%
  \addtocontents{lof}{\protect\addvspace{4\p@}}%
  \addtocontents{lot}{\protect\addvspace{4\p@}}%
  \@makechapterhead{#2}%
  \@afterheading
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\@makechapterhead}
%   Själva typsättningen av numrerade kapitelrubriker.
%    \begin{macrocode}
\def\@makechapterhead#1{%
  \vspace*{40\p@}%
  {\parindent \z@ \raggedright \normalfont\bfseries
    \ifnum\c@secnumdepth>\m@ne
      {\Large\slshape\@chapapp\space\thechapter}%
    \else
      \null
    \fi
    \par\nobreak
    \vskip 10\p@
    \interlinepenalty\@M
    \LARGE #1\par\nobreak
    \vskip 30\p@
  }%
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\@schapter}
%   Anropas för typsättning av onumrerade kapitelrubriker.
%    \begin{macrocode}
\def\@schapter#1{%
  \@makeschapterhead{#1}%
  \@afterheading
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\@makeschapterhead}
%   Själva typsättningen av onumrerade kapitelrubriker.
%    \begin{macrocode}
\def\@makeschapterhead#1{%
  \vspace*{40\p@}%
  {\parindent \z@ \raggedright \normalfont\bfseries
    \null\par\nobreak
    \vskip 10\p@
    \interlinepenalty\@M
    \LARGE #1\par\nobreak
    \vskip 30\p@
  }%
}
%</monograph>
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\section}
% \begin{macro}{\subsection}
% \begin{macro}{\paragraph}
%   Övriga rubrikkommandon är detsamma för båda dokumenttyperna.
%    \begin{macrocode}
%<*collection|monograph>
\newcommand{\section}{\@startsection{section}{1}{\z@}%
  {-3ex \@plus -1ex \@minus -.2ex}%
  {2ex \@plus .2ex}%
  {\normalfont\Large\bfseries}%
}
\newcommand{\subsection}{\@startsection{subsection}{2}{\z@}%
  {-2.25ex\@plus -1ex \@minus -.2ex}%
  {1ex \@plus .2ex}%
  {\normalfont\large\bfseries}%
}
\newcommand{\paragraph}{\@startsection{paragraph}{3}{\z@}%
  {-1.75ex \@plus -.75ex \@minus -.2ex}%
  {.7ex \@plus .2ex}%
  {\normalfont\normalsize\bfseries}%
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\@seccntformat}
%   Minskar avståndet mellan numrering och text i rubriker.
%    \begin{macrocode}
\renewcommand\@seccntformat[1]{\csname the#1\endcsname\hspace{.5em}}
%</collection|monograph>
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \subsubsection{Försättssidor i sammanläggningsavhandlingar}
%
% \begin{macro}{\papertitle}
% \begin{macro}{\@papertitle}
% \begin{macro}{\@shortpapertitle}
% \begin{macro}{\papersubtitle}
% \begin{macro}{\@papersubtitle}
% \begin{macro}{\paperauthor}
% \begin{macro}{\@paperauthor}
% \begin{macro}{\papernotes}
% \begin{macro}{\@papernotes}
%   Kommandon för att deklarera information om en uppsats eller
%   artikel, såsom titel, undertitel, författare och allmän
%   information, som till exempel var den är publicerad.
%    \begin{macrocode}
%<*collection>
\newcommand*\papertitle[2][\DefaultOpt]{%
  \gdef\@papertitle{#2}%
  \def\DefaultOpt{#2}%
  \gdef\@shortpapertitle{#1}%
}
\papertitle{}
\newcommand*\papersubtitle[1]{\gdef\@papersubtitle{#1}}
\papersubtitle{}
\newcommand*\paperauthor[1]{\gdef\@paperauthor{#1}}
\paperauthor{}
\newcommand*\papernotes[1]{\gdef\@papernotes{#1}}
\papernotes{}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\papername}
%   Typ av dokument som sammanläggs.
%    \begin{macrocode}
\newcommand{\papername}{Paper}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{paper}
% \begin{macro}{\makefrontpage}
%   Heltalsparameter och kommando för numrering respektive typsättning
%   av försättssida.
%    \begin{macrocode}
\newcounter{paper}
\renewcommand\thepaper{\@Roman\c@paper}
\newcommand\makefrontpage{%
  \if@openright
    \cleardoublepage
  \else
    \clearpage
  \fi
  \thispagestyle{empty}%
  \refstepcounter{paper}%
%    \end{macrocode}
% Nollställ numrering av rubriker och fotnoter.
%    \begin{macrocode}
  \setcounter{section}{0}%
  \setcounter{subsection}{0}%
  \setcounter{paragraph}{0}%
  \setcounter{footnote}{0}%
%    \end{macrocode}
% Vi använder layout som |\part|, för att får enhetligt utseende.
%    \begin{macrocode}
  \begin{flushright}
    \null
    \vskip2cm
    \bfseries
    \LARGE
    \papername\nobreakspace\thepaper
    \par
    \vskip3ex
    \huge
    \@papertitle
    \par
    \vskip1.5ex
    \Large
%    \end{macrocode}
% Infoga undertitel, om en sådan är given.
%    \begin{macrocode}
    \ifx\@empty\@papersubtitle
      \null
    \else
      \@papersubtitle
    \fi
    \par
    \vskip4ex
%    \end{macrocode}
% Lägg till titel i innehållsförteckningen och kolumntitel.
%    \begin{macrocode}
    \addcontentsline{toc}{part}{\thepaper\hspace{.75em}\@papertitle}%
    \markboth{%
      \papername\space\thepaper:\hspace{.5em}\@shortpapertitle
    }{}%
%    \end{macrocode}
% Infoga författare.
%    \begin{macrocode}
    \ifx\@empty\@paperauthor\else
      \large      
      \begin{tabular}[t]{r@{}}
        \@paperauthor
      \end{tabular}
    \fi
  \end{flushright}
%    \end{macrocode}
% Längst ned på sidan placeras övrig information.
%    \begin{macrocode}
  \ifx\@empty\@papernotes\else
    \vfill
    \bgroup
      \small
      \@papernotes
    \egroup
  \fi
  \cleardoublepage
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\about}
% \begin{macro}{\and}
%   Kommandon för användning i |\paperauthor|.
%    \begin{macrocode}
\def\about#1{%
  \\
  \textnormal{\textit{#1}}%
}
\def\and{%
  \end{tabular}%
  \vspace{2ex}\par
  \begin{tabular}[t]{r@{}}%
}
%</collection>
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
%\subsubsection{Allmänna parametrar för listor}\label{sec:listor}
%
% \begin{macro}{\leftmargin}
% \begin{macro}{\leftmargini}
% \begin{macro}{\leftmarginii}
% \begin{macro}{\leftmarginiii}
% \begin{macro}{\leftmarginiv}
% \begin{macro}{\leftmarginv}
% \begin{macro}{\leftmarginvi}
%   Dimensionen på vänstermarginalen i listor.
%    \begin{macrocode}
%<*acta>
\setlength\leftmargini{2em}
\leftmargin\leftmargini
\setlength\leftmarginii{1.8em}
\setlength\leftmarginiii{1.5em}
\setlength\leftmarginiv{1.7em}
%    \end{macrocode}
% Följande två längdparametrar kommer troligtvis aldrig att användas,
% men eftersom de är givna i kärnan till \LaTeX\ tar vi med dem.
%    \begin{macrocode}
\setlength\leftmarginv{1em}
\setlength\leftmarginvi{1em}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\labelsep}
% \begin{macro}{\labelwidth}
%   Avståndet mellan markering och text i lista, samt bredden på
%   markeringen.
%    \begin{macrocode}
\setlength\labelsep{.5em}
\setlength\labelwidth{\leftmargini}
\addtolength\labelwidth{-\labelsep}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\partopsep}
%   När man infogar en tom rad innan en listomgivning, så skjuts en
%   |\partopsep| in tillsammans med |\parskip| och |\topsep|.
%    \begin{macrocode}
\setlength\partopsep{2\p@ \@plus 1\p@ \@minus 1\p@}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\@beginparpenalty}
% \begin{macro}{\@enparpenalty}
% \begin{macro}{\@itempenalty}
%   Tillåt sidbrytning precis före och efter en lista, samt mellan två
%   avsnitt i en lista.
%    \begin{macrocode}
\@beginparpenalty-\@lowpenalty
\@endparpenalty-\@lowpenalty
\@itempenalty-\@lowpenalty
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\@listi}
% \begin{macro}{\@listI}
%   Kommandot |\@listi| sätter |\leftmargin|, |\parsep|, |topsep| och
%   |\itemsep|.  Med |\@listI| sparar vi standardvärdena, så att man med
%   |\normalsize| kan gå tillbaka till dessa.
%    \begin{macrocode}
\def\@listi{%
  \leftmargin\leftmargini
  \parsep 2\p@ \@plus2\p@ \@minus\p@
  \topsep 6\p@ \@plus2\p@ \@minus4\p@
  \itemsep 2\p@ \@plus2\p@ \@minus\p@
}
\let\@listI\@listi
\@listi
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\@listii}
% \begin{macro}{\@listiii}
% \begin{macro}{\@listiv}
% \begin{macro}{\@listv}
% \begin{macro}{\@listvi}
%   Övriga listnivåer.  Dessa modifieras inte av |\normalsize| eller
%   något linande kommando och därför bör nästlade listor endast
%   användas i huvudtexten.
%    \begin{macrocode}
\def\@listii {%
  \leftmargin\leftmarginii
  \labelwidth\leftmarginii
  \advance\labelwidth-\labelsep
  \topsep 3\p@ \@plus2\p@ \@minus\p@
  \parsep 2\p@ \@plus\p@  \@minus\p@
  \itemsep\parsep
}
\def\@listiii{%
  \leftmargin\leftmarginiii
  \labelwidth\leftmarginiii
  \advance\labelwidth-\labelsep
  \topsep 2\p@ \@plus\p@\@minus\p@
  \parsep \z@
  \partopsep \p@ \@plus\z@ \@minus\p@
  \itemsep\topsep
}
\def\@listiv{%
  \leftmargin\leftmarginiv
  \labelwidth\leftmarginiv
  \advance\labelwidth-\labelsep
}
\def\@listv{%
  \leftmargin\leftmarginv
  \labelwidth\leftmarginv
  \advance\labelwidth-\labelsep
}
\def\@listvi{%
  \leftmargin\leftmarginvi
  \labelwidth\leftmarginvi
  \advance\labelwidth-\labelsep
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \subsubsection{Numrerade listor}
%
% \begin{macro}{\theenumi}
% \begin{macro}{\theenumii}
% \begin{macro}{\theenumiii}
% \begin{macro}{\theenumiv}
%   Represenation av markörer på respektive listnivå.
%    \begin{macrocode}
\renewcommand\theenumi{\@arabic\c@enumi}
\renewcommand\theenumii{\@alph\c@enumii}
\renewcommand\theenumiii{\@roman\c@enumiii}
\renewcommand\theenumiv{\@Alph\c@enumiv}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\labelenumi}
% \begin{macro}{\labelenumii}
% \begin{macro}{\labelenumiii}
% \begin{macro}{\labelenumiv}
%   Hur varje markör ska skrivas ut -- alltid i rak stil.
%    \begin{macrocode}
\newcommand\labelenumi{\textup{\theenumi.}}
\newcommand\labelenumii{\textup{(\theenumii)}}
\newcommand\labelenumiii{\textup{\theenumiii.}}
\newcommand\labelenumiv{\textup{\theenumiv.}}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\p@enumii}
% \begin{macro}{\p@enumiii}
% \begin{macro}{\p@enumiv}
%   Hur |\ref| ska typsätta korsreferenser till ett avsnitt i en
%   lista.
%    \begin{macrocode}
\renewcommand\p@enumii{\textup{\theenumi}}
\renewcommand\p@enumiii{\textup{\theenumi(\theenumii)}}
\renewcommand\p@enumiv{\textup{\p@enumiii\theenumiii}}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \subsubsection{Punktlistor}
%
% \begin{macro}{\labelitemi}
% \begin{macro}{\labelitemii}
% \begin{macro}{\labelitemiii}
% \begin{macro}{\labelitemiv}
%   Olika ornament på respektive listnivå.
%    \begin{macrocode}
\newcommand\labelitemi{\textbullet}
\newcommand\labelitemii{\normalfont\bfseries\textendash}
\newcommand\labelitemiii{\textasteriskcentered}
\newcommand\labelitemiv{\textperiodcentered}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
%\subsubsection{Gloslistor}
%
% \begin{macro}{description}
%   Listomgivning för glosor, ordförklaringar med mera.
%    \begin{macrocode}
\newenvironment{description}{%
  \list{}{%
    \labelwidth\z@
    \itemindent-\leftmargin
    \let\makelabel\descriptionlabel
  }%
}{%
  \endlist
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\descriptionlabel}
%   Formatering av markör i |description|.
%    \begin{macrocode}
\newcommand*\descriptionlabel[1]{%
  \hspace\labelsep
  \normalfont\bfseries #1
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
%\subsubsection{Citat}
%
% \begin{macro}{quotation}
%   Omgivning för citat, där första raden sätts med indrag.
%    \begin{macrocode}
\newenvironment{quotation}{%
  \list{}{%
    \listparindent 1.5em%
    \itemindent \listparindent
    \rightmargin \leftmargin
    \parsep \z@ \@plus\p@
  }%
  \item\relax
}{%
  \endlist
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{quote}
%   Omgivning lik |quotation|, fast utan indrag av första raden.
%    \begin{macrocode}
\newenvironment{quote}{%
  \list{}{
    \rightmargin\leftmargin
  }%
  \item\relax
}{%
  \endlist
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \subsubsection{Bilagor}
%
% \begin{macro}{\appendix}
%   Kommando som inleder bilagor, genom att nollställa om
%   kapitelnumrering och ändra represenationerna till versala latinska
%   bokstäver.
%    \begin{macrocode}
\newcommand\appendix{%
  \par
  \if@collection\else
    \setcounter{chapter}{0}%
  \fi
  \setcounter{section}{0}%
  \setcounter{subsection}{0}%
  \setcounter{paragraph}{0}%
  \gdef\@chapapp{\appendixname}%
  \gdef\thechapter{\@Alph\c@chapter}%
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \subsubsection{Dimensioner i existerande omgivningar}
%
% \begin{macro}{\arraycolsep}
% \begin{macro}{\tabcolsep}
% \begin{macro}{\arrayrulewidth}
% \begin{macro}{\doublerulesep}
%   Olika avstånd i tabeller.
%    \begin{macrocode}
\setlength\arraycolsep{5\p@}
\setlength\tabcolsep{6\p@}
\setlength\arrayrulewidth{.4\p@}
\setlength\doublerulesep{2\p@}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\tabbingsep}
%   Styr hur mycket mellanrum som |\'| ska infoga i |tabbing|.
%    \begin{macrocode}
\setlength\tabbingsep{\labelsep}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\@mpfootins}
%   Fotnoter i |minipage| ska säras lika mycket ifrån varandra som
%   standard.
%    \begin{macrocode}
\skip\@mpfootins = \skip\footins
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\fboxsep}
% \begin{macro}{\fboxrule}
%   Dimensioner för |\fbox|.
%    \begin{macrocode}
\setlength\fboxsep{3\p@}
\setlength\fboxrule{.4\p@}
%</acta>
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \subsubsection{Sammanfattning}
%
% \begin{macro}{abstract*}
% \begin{macro}{abstract}
% \begin{macro}{\keywordsname}
% \begin{macro}{\keywords}
% \begin{macro}{\@keywords}
%   Omgivning för typsättning av sammanfattning, där med |abstract*|
%   hamnar inte rubriken i innehållsförteckningen.
%    \begin{macrocode}
%<*collection|monograph>
\newenvironment{abstract*}{%
  \begin{center}%
    \bfseries\abstractname\vspace{-1.5ex}\vspace{\z@}
  \end{center}%
  \quotation
  }{%
    \ifx\@keywords\empty\else
    \par\medskip
    \noindent
    \textbf{\keywordsname:} \@keywords
    \fi
  \endquotation
}
\newenvironment{abstract}{%
  \begin{abstract*}%
%<monograph>    \addcontentsline{toc}{chapter}{\abstractname}%
%<collection>    \addcontentsline{toc}{section}{\abstractname}%
    \thispagestyle{plain}%
  }{%
  \end{abstract*}%
}
\newcommand{\keywordsname}{Keywords}
\def\@keywords{}
\def\keywords#1{\gdef\@keywords{#1}}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \subsubsection{Erkännanden}
%
% \begin{macro}{acknowledgments*}
% \begin{macro}{acknowledgments}
% \begin{macro}{\acknowledgmentsname}
%   Omgivning för erkännanden.
%    \begin{macrocode}
\newenvironment{acknowledgments*}{%
  \begin{center}%
    \bfseries\acknowledgmentsname\vspace{-1.5ex}\vspace{\z@}
  \end{center}%
  \quotation
  }{%
  \endquotation
}
\newenvironment{acknowledgments}{%
  \begin{acknowledgments*}%
%<monograph>    \addcontentsline{toc}{chapter}{\acknowledgmentsname}%
%<collection>    \addcontentsline{toc}{section}{\acknowledgmentsname}%
    \thispagestyle{plain}%
  }{%
  \end{acknowledgments*}%
}
\newcommand{\acknowledgmentsname}{Acknowledgments}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
%
% \subsubsection{Numrering av fristående formler}
%
% \begin{macro}{\theequation}
%   Fristående formler ska numreras med avseende på |\chapter| eller
%   |\section|, beroende på om man skriver en monografi respektive
%   sammanläggning.
%    \begin{macrocode}
%<collection>\@addtoreset{equation}{section}
%<monograph>\@addtoreset{equation}{chapter}
\renewcommand\theequation{%
%<collection>  \ifnum\c@section>\z@ \thesection.\fi \@arabic\c@equation
%<monograph>  \ifnum\c@chapter>\z@ \thechapter.\fi \@arabic\c@equation
}
% \def\@eqnnum{(\theequation)}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \subsubsection{Flytande bilder}
%
% \begin{macro}{figure}
%   Figurer numreras med avseende på |\chapter| (eller |\section|).
%    \begin{macrocode}
%<collection>\newcounter{figure}[section]
%<monograph>\newcounter{figure}[chapter]
\renewcommand\thefigure{%
%<collection>  \ifnum\c@section>\z@ \thesection.\fi \@arabic\c@figure
%<monograph>  \ifnum\c@chapter>\z@ \thechapter.\fi \@arabic\c@figure
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{fps@figure}
% \begin{macro}{ftype@figure}
% \begin{macro}{\ext@figure}
% \begin{macro}{\fnum@figure}
%   De parametrar som styr typsättning av flytande bilder.  I tur och
%   ordning deklarerar vi placering, internt identifikationsnummer,
%   filändelse för innehållsförteckning och rubriken för bildtext.
%    \begin{macrocode}
\def\fps@figure{tbp}
\def\ftype@figure{1}
\def\ext@figure{lof}
\def\fnum@figure{\figurename\nobreakspace\thefigure}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{figure}
%   Omgivningen för flytande bilder.  I standardklasserna definieras
%   även |figure*| för typsättning i två kolumner.
%    \begin{macrocode}
\newenvironment{figure}{%
  \@float{figure}%
}{%
  \end@float
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
%\subsubsection{Flytande tabeller}
%
% \begin{macro}{table}
%   Även tabeller numreras med avseende på |\chapter| (eller
%   |\section|).
%    \begin{macrocode}
%<collection>\newcounter{table}[section]
%<monograph>\newcounter{table}[chapter]
\renewcommand\thetable{%
%<collection>  \ifnum\c@section>\z@ \thesection.\fi \@arabic\c@table
%<monograph>  \ifnum\c@chapter>\z@ \thechapter.\fi \@arabic\c@table
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\fps@table}
% \begin{macro}{\ftype@table}
% \begin{macro}{\ext@table}
% \begin{macro}{\fnum@table}
%   De parametrar som styr flytande tabeller (se motsvarande för
%   bilder ovan).
%    \begin{macrocode}
\def\fps@table{tbp}
\def\ftype@table{2}
\def\ext@table{lot}
\def\fnum@table{\tablename\nobreakspace\thetable}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{table}
%   Själva omgivningen för flytande tabeller.  I standardklasserna
%   definieras även |table*| för typsättning i två kolumner.
%    \begin{macrocode}
\newenvironment{table}{%
  \@float{table}%
}{%
  \end@float
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \subsubsection{Bild- och tabelltext}
%
% \begin{macro}{\abovecaptionskip}
% \begin{macro}{\belowcaptionskip}
%   Längdparametrar för styrning av avstånd före och efter bild- och
%   tabelltext.
%    \begin{macrocode}
\newlength\abovecaptionskip
\newlength\belowcaptionskip
\setlength\abovecaptionskip{4\p@}
\setlength\belowcaptionskip{0\p@}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\captionwidth}
% \begin{macro}{\@makecaption}
%   Kommandot |\caption| anropar |\@makecapion| med två argument: dels
%   det interna identifikationsnumret för aktuell flytande objekt och
%   dels själva texten.  Med |\captionwidth| styr man hur bred
%   bildtexten ska vara.
%    \begin{macrocode}
\newlength\captionwidth
\setlength{\captionwidth}{0.7\textwidth}
\long\def\@makecaption#1#2{%
  \vskip\abovecaptionskip
  \sbox\@tempboxa{\small\textbf{#1:} #2}%
  \ifdim \wd\@tempboxa >\captionwidth
    \hb@xt@\hsize{\hfil
      \parbox[t]{\captionwidth}{\small\textbf{#1:} #2}%
      \hfil
    }\par
  \else
    \global \@minipagefalse
    \hb@xt@\hsize{\hfil\box\@tempboxa\hfil}%
  \fi
  \vskip\belowcaptionskip
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% 
%
% \subsection{Korsreferenser}
%
%\subsubsection{Innehållsförteckning}
%
% \begin{macro}{\@pnumwidth}
% \begin{macro}{\@tocrmarg}
% \begin{macro}{\@dotsep}
%   Bredden på box i vilken sidnumret sätts, högermarginalen för
%   referenser som går över flera rader och avståndet mellan punkter.
%    \begin{macrocode}
\newcommand\@pnumwidth{1.55em}
\newcommand\@tocrmarg{2.55em}
\newcommand\@dotsep{4.5}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\tableofcontents}
%   Typsätter innehållsförteckningen.
%    \begin{macrocode}
\newcommand\tableofcontents{%
%<collection>  \newpage\section*{\contentsname}
%<monograph>  \chapter*{\contentsname}
  \@mkboth{\contentsname}{\contentsname}%
  \@starttoc{toc}%
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\l@part}
%   Hur rubriker infogade med |\part| ska typsättas i
%   innehållsförteckningen.  Till att börja med ser vi till att om
%   sidbrytning måste ge så ska det ske innan referensen.  Därefter
%   lägger till ett vertikalt mellanrum.
%    \begin{macrocode}
\newcommand*\l@part[2]{%
  \addpenalty\@secpenalty
  \addvspace{.75em \@plus\p@}%
%    \end{macrocode}
% För att kommandot |\numberline| ska fungerar måste bredden på
% sidnumret vara lagrat i |\@tempdima|.
%    \begin{macrocode}
  \setlength\@tempdima{3em}%
  \begingroup
%    \end{macrocode}
% Inget indrag och lämna plats för sidnumret.  Genom att ge
% |\parfillskip| ett negativt värde slipper vi varningsmeddelande om
% ''overfull boxes''.
%    \begin{macrocode}
    \parindent \z@ \rightskip \@pnumwidth
    \parfillskip -\@pnumwidth
%    \end{macrocode}
% Typsätt själva listreferensen.
%    \begin{macrocode}
    {%
      \leavevmode
      \normalsize\bfseries
      #1\hfil \hb@xt@\@pnumwidth{\hss #2}%
    }\par
%    \end{macrocode}
% Förhindra sidbrytning direkt efter referensen.
%    \begin{macrocode}
    \nobreak
    \global\@nobreaktrue
    \everypar{\global\@nobreakfalse\everypar{}}%
  \endgroup
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\l@chapter}
% \begin{macro}{\l@section}
% \begin{macro}{\l@subsection}
% \begin{macro}{\l@paragraph}
%   Hur övriga rubriker ska typsättas i innehållsförteckningen.
%    \begin{macrocode}
%<collection>\newcommand*\l@section[2]{%
%<monograph>\newcommand*\l@chapter[2]{%
  \addpenalty\@secpenalty
  \setlength\@tempdima{1.5em}%
  \begingroup
    \parindent \z@ \rightskip \@pnumwidth
    \parfillskip -\@pnumwidth
    \leavevmode
    \advance\leftskip\@tempdima
    \hskip -\leftskip
    #1\nobreak\hfil \nobreak\hb@xt@\@pnumwidth{\hss #2}\par
  \endgroup
}
%<collection>\newcommand*\l@subsection{%
%<monograph>\newcommand*\l@section{%
  \@dottedtocline{1}{1.5em}{2.3em}%
}
%<collection>\newcommand*\l@paragraph{%
%<monograph>\newcommand*\l@subsection{%
  \@dottedtocline{2}{3.8em}{3.2em}%
}
%<monograph>\newcommand*\l@paragraph{\@dottedtocline{3}{10em}{5em}}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \subsubsection{Figurförteckning}
%
% \begin{macro}{\listoffigures}
%   Typsätter en figurförteckning.
%    \begin{macrocode}
\newcommand\listoffigures{%
%<collection>  \section*{\listfigurename}%
%<monograph>  \chapter*{\listfigurename}%
  \@mkboth{\listfigurename}{\listfigurename}%
  \@starttoc{lof}%
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\l@figure}
%   Hur listreferenser till figurer ska typsättas.
%    \begin{macrocode}
\newcommand*\l@figure{\@dottedtocline{1}{0pt}{2.3em}}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \subsubsection{Tabellförteckning}
%
% \begin{macro}{\listoftables}
%   För att infoga en förteckning över tabeller.
%    \begin{macrocode}
\newcommand\listoftables{%
%<collection>  \section*{\listtablename}%
%<monograph>  \chapter*{\listtablename}%
  \@mkboth{\listtablename}{\listtablename}%
  \@starttoc{lot}%
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\l@figure}
%   Listreferenser till tabeller ska typsättas på samma sätt som till
%   figurer.
%    \begin{macrocode}
\let\l@table\l@figure
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \subsubsection{Litteraturförteckning}
%
% \begin{macro}{thebibliography}
%   Omgivning för typsättning av litteraturförteckning.
%    \begin{macrocode}
\newenvironment{thebibliography}[1]{%
%<collection>  \section*{\bibname}%
%<monograph>  \chapter*{\bibname}%
  \@mkboth{\bibname}{\bibname}%
%<collection>  \addcontentsline{toc}{section}{\bibname}%
%<monograph>  \addcontentsline{toc}{chapter}{\bibname}%
  \list{\@biblabel{\@arabic\c@enumiv}}{%
    \settowidth\labelwidth{\@biblabel{#1}}%
    \leftmargin\labelwidth
    \advance\leftmargin\labelsep
    \usecounter{enumiv}%
    \let\p@enumiv\@empty
    \renewcommand\theenumiv{\@arabic\c@enumiv}%
  }%
  \sloppy
  \clubpenalty4000
  \@clubpenalty \clubpenalty
  \widowpenalty4000%
  \sfcode`\.\@m
}{%
  \def\@noitemerr
  {\@latex@warning{Empty `thebibliography' environment}}%
  \endlist
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\newblock}
%   Avstånd mellan olika poster i en litteraturreferens.
%    \begin{macrocode}
\newcommand\newblock{\hskip .11em\@plus.33em\@minus.07em}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\@biblabel}
% \begin{macro}{\@cite}
%   Använd de fördefinierade versionerna av hur referenser ska
%   typsättas.
%    \begin{macrocode}
%\renewcommand*\@biblabe[1]{[#1]\hfill}
%\renewcommand*\@cite[1]{[#1]}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \subsubsection{Fotnoter}
%
% \begin{macro}{\footnoterule}
%   Den linje som sätts mellan huvudtext och fotnot.
%    \begin{macrocode}
\renewcommand\footnoterule{%
  \kern-3\p@
  \hrule\@width.25\columnwidth
  \kern2.6\p@
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{footnote}
%   Räknaren för fotnoter ska nollställas vid varje nytt kapitel.
%    \begin{macrocode}
%<collection>\@addtoreset{footnote}{section}
%<monograph>\@addtoreset{footnote}{chapter}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\@makefntext}
%   Det kommando som tysätter fotnoten.
%    \begin{macrocode}
\newcommand\@makefntext[1]{%
  \parindent 1em%
  \noindent
  \hb@xt@1.2em{\hss\@makefnmark}\hspace{.1em}#1
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\@makefnmark}
%   Kommandot för typsättning av markören för fotnoten inne i texten.
%   Vi använder den fördefinierad definitionen.
%    \begin{macrocode}
%\renewcommand\@makefnmark{%
%  \hbox{\@textsuperscript{\normalfont\@thefnmark}}%
%}
%</collection|monograph>
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \subsection{Initiering}
%
% \begin{macro}{\contentsname}
% \begin{macro}{\listfigurename}
% \begin{macro}{\listtablename}
% \begin{macro}{\bibname}
% \begin{macro}{\indexname}
%   Förvalda rubriker.
%    \begin{macrocode}
%<*acta>
\newcommand\contentsname{Contents}
\newcommand\listfigurename{List of Figures}
\newcommand\listtablename{List of Tables}
\newcommand\bibname{Bibliography}
\newcommand\indexname{Index}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\figurename}
% \begin{macro}{\tablename}
%   Rubriker för flytande objekt.
%    \begin{macrocode}
\newcommand\figurename{Figure}
\newcommand\tablename{Table}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\partname}
% \begin{macro}{\chaptername}
% \begin{macro}{\appendixname}
% \begin{macro}{\abstractname}
%   Övriga rubriker.
%    \begin{macrocode}
\newcommand\partname{Part}
\if@collection\else
  \newcommand\chaptername{Chapter}
\fi
\newcommand\appendixname{Appendix}
\newcommand\abstractname{Abstract}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
% \end{macro}
%
% \begin{macro}{\today}
%   Dagens datum.
%    \begin{macrocode}
\def\today{\ifcase\month\or
  January\or February\or March\or April\or May\or June\or
  July\or August\or September\or October\or November\or December\fi
  \space\number\day, \number\year
}
%    \end{macrocode}
% \end{macro}
%
% \noindent
% Välj sidstil, typ av paginering och en kolumn.
%    \begin{macrocode}
\pagestyle{headings}
\pagenumbering{arabic}
\onecolumn
%</acta>
%    \end{macrocode}
% 
% \section{Schablonfil}
%
% En enkel fil att utgår ifrån.
%    \begin{macrocode}
%<*template>
\documentclass[]{actawex}
%% -- preamble --
\begin{document}
%% -- no text here --
\frontmatter
%% -- the text before the main content  --
\keywords{}
\begin{abstract}
\end{abstract}
\newpage
\begin{acknowledgments}
\end{acknowledgments}
\tableofcontents
%% \listoffigures
%% \listoftables
\mainmatter
%% -- put your main text here --
\backmatter
%% -- no text here --
\end{document}
%</template>
%    \end{macrocode}
%
% \subsection{Kort om konferenspublikationer}
%
% För sammanställning av en konferenspublikation rekomenderas klassen
% |combine|.  Varje artikel typsätts med |actawex|.  För att får en
% enhetligt utseende på t.ex. satser och bevis kan man skapa ett paket
% som varje författare måste ladda.  För att sedan slå samman alla
% artiklar till en konferenspublikation skapar man en huvudfil:
% \begin{tabbing}
%   mm\=\kill
%   \>|\documentclass[colclass=actawex,notoc,nolof,nolot]{combine}|\\
%   \>|\begin{document}|\\
%   \>|\tableofcontents|\\
%   \>|\begin{papers}|\\
%   \>|\import{|\meta{artikel$_1$}|}|\\
%   \>|\import{|\meta{artikel$_2$}|}|\\
%   \>\ldots\\
%   \>|\import{|\meta{artikel$_n$}|}|\\
%   \>|\end{papers}|\\
%   \>|\end{document}|
% \end{tabbing}
% På detta sätt behöver man inte bryr sig om bl.a. varje
% |\documentclass| och |\begin{document}| i varje infogad artikel.
%   Grundstrukturen på huvudfilen är följande: För mer information se
%   manualen till \textsf{combine}. Notera att litteraturförteckningen
%   i varje enskild \meta{artikel} bör infogas med |thebibliography|,
%   undvik \textsc{Bib}\TeX.
%
% \Finale
%
\endinput
